Crenetskogen

Mellom kysten ved Barnak og fjellområdene som i sin tid huset de gamle dvergerikene, ligger Crenetskogen. Det er den største skogen i sørøst, men er ikke i nærheten av Andirin i utstrekning.

Skogen har et rikt dyreliv, og mange jegere har skogen som sin viktigste næringsvei. Tømmerdriften i Barnak er også basert på Crenetskogen, og har flyttet skoggrensen svært langt nordover i den tida den har foregått i stor stil.

Vegetasjonen er ikke veldig tett, så det er enkelt å ta seg fram i skogen. Etter dvergekrigenes utbrudd grodde de gamle veiene igjen, men ikke verre enn at de fremdeles lar seg følge, om man ønsker det. Veiene ender ved den såkalte Kjøttsletta, et område foran hovedinngangen til dvergerikene. Navnet ble gitt etter at det avgjørende slaget i dvergekrigene ble utkjempet her, og likene som ble liggende gav området en stank av råttent kjøtt, som holdt seg i år etterpå.

Rett øst for porten innover i fjellet mot selve inngangen til dvergerikene fosser elva Geleb ut fra fjellet og ned på slettene. Elva markerer den øst- og sørlige enden av Kjøttsletta, og renner videre sørover gjennom Crenetskogen og når havet midt i byen Barnak. Her oppe er fremdeles elva stri og vill, men breder seg ut etter kort tid, og glir rolig gjennom skogen. Elva er den andre forutsetningen for Barnaks tømmereventyr: Transportåren.

Den sørlige enden av Crenetskogen er preget av tømmerdriften, men resten av skogen er temmelig urørt. Det er så godt som ingen bebyggelse der, og historier om gjenferd fra krigens dager holder i dag de fleste på flere mils avstand til Kjøttsletta.